Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 4h0
Plave šarenice očiju intrigirale su znanstvenike godinama.
Zdravlje
13. Feb. 2024
0
U svijetu u kojem obiluje raznolikost, plave oči oči se ističu kao jedna posebna osobina. Dok se globalno samo jedna od deset osoba može pohvaliti tom upečatljivom nijansom boje očiju, u određenim europskim populacijama prevalencija naglo raste i do tri na svake četiri osobe.
Plave šarenice očiju intrigirale su znanstvenike godinama. Sada, znanstvenici u Velikoj Britaniji sugeriraju da plavooki pojedinci mogu imati malu prednost u uvjetima slabog osvjetljenja.
Antropologinje Kyoko Yamaguchi i Faith Erin Cain sa Univerziteta John Moores u Liverpoolu provele su preliminarno istraživanje u kojem je sudjelovalo 39 odraslih volontera. Sudionici su bili podvrgnuti kratkom očnom testu pri smanjenoj razini svjetla, otkrivajući intrigantne rezultate.
Zanimljivi rezultati istraživanja
Eksperiment je pokazao da osobe s plavim očima mogu razaznati natpise na zidu u znatno slabijim uvjetima osvjetljenja, u usporedbi s osobama sa smeđim očima. Njihovo otkriće podupire teoriju da je gubitak pigmentacije šarenice mogao biti povoljan u određenim populacijama, kako bi se poboljšao vid u okruženjima sa slabim osvjetljenjem.
Međutim, važno je napomenuti preliminarnu prirodu studije i relativno malu veličinu uzorka ispitanih osoba. Ipak, rezultati bacaju svjetlo na evolucijske sile koje sudjeluju u oblikovanju raznolikosti boja očiju.
Boja naših očiju određena je prisutnošću i raspodjelom proteina poput melanina u šarenici. Više razine melanina potamnjuju oči, dok smanjena pigmentacija rezultira plavijom bojom.
Što kaže evolucijska povijest?
Evolucijska povijest sugerira da se genetska mutacija koja je utjecala na razinu melanina u očima dogodila u jednoj jedinki, šireći se kroz generacije i postala uobičajena osobina u cijelom svijetu, no razlozi postojanosti te mutacije su složeni i višestruki. Primjerice, možda je to dovelo do poboljšanog vida u okruženjima sa slabim osvjetljenjem ili je to možda odražavalo trošenje manje resursa (melanina) za razvoj u teškim uvjetima.
U konačnici, navedeno istraživanje naglašava zamršenu međuigru između genetike, okoliša i prirodne selekcije u oblikovanju ljudske raznolikosti. Studija je dostupna za recenziju na repozitoriju bioRxiv.
Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 4h0
Politika
BENJAMINA KARIĆ I POPULIZAM: Arf čisti prljavštinu, ali ne može očistiti četiri godine loše vlasti i pogrešnih politika
Prije 4h0
Sport
NIZOZEMCI PREJAKI ZA PODMLAĐENI BARBAREZOV TIM: Nedopustive greške odbrane skupo koštale BiH (FOTO/VIDEO)
Prije 4h0
Politika
DEPRESIVNI SPOT: Srđan Mandić priznao da nema rezultate i da je stanje u Centru loše (VIDEO)
Prije 4h0
Zdravlje
ČESTO IH ZAMIJENIMO SA STRESOM: Ovo su prvi simptomi koji ukazuju na moždani udar
05. Sep. 20240
Zdravlje
OSAM FAKTORA KOJI UZROKUJU SKOK ŠEĆERA U KRVI: Kafa na prazan želudac, loš kvalitet sna, stres, hormonska neravnoteža...
Prije 18h0
Zdravlje
ZABORAVITE VISOKI HOLESTEROL: Manje je važan pokazatelj srčanog i moždanog udara kod žena od...
05. Sep. 20240
Zdravlje
SVI BENEFITI ORAHA: Opasni za neke, svemoćni za druge
06. Sep. 20240
trenutak ...
Komentari - Ukupno 0
NAPOMENA: Komentari odražavaju stavove njihovih autora, a ne nužno i stavove redakcije Slobodna Bosna. Molimo korisnike da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i vulgarnog izražavanja. Redakcija zadržava pravo da obriše komentar bez najave i objašnjenja. Zbog velikog broja komentara redakcija nije dužna obrisati sve komentare koji krše pravila. Kao čitalac također prihvatate mogućnost da među komentarima mogu biti pronađeni sadržaji koji mogu biti u suprotnosti sa vašim vjerskim, moralnim i drugim načelima i uvjerenjima.