Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 3h0
Džamiju je 1530. godine sagradio mimar Adžem Esir Ali, Perzijanac iz Tabriza
Društvo
03. Apr. 2024
0
Gazi Husrev-begova džamija ili Begova džamija u Sarajevu sagrađena prije skoro 500 godina bez sumnje predstavlja jedno od najljepših djela islamske arhitekture u Bosni i Hercegovini.
Džamija je vakuf (zadužbina) Gazi Husrev-bega, bosanskog sandžakbega, i predstavlja jedan od najznačajnijih objekata iz njegove bogate zaostavšine.
Džamiju je 1530. godine sagradio mimar Adžem Esir Ali, Perzijanac iz Tabriza, koji je bio glavni arhitekta u Carigradu, prijestolnici Osmanskog carstva. Uz mimara Hajrudina Starijeg bio je jedan od vodećih kreatora takozvane ranocarigradske arhitektonske škole, a sarajevska Begova džamija smatra se jednim od najvrednijih ostvarenja te škole izvan Carigrada.
U vremenu kada je sagrađena, Begova džamija je predstavljala objekat od izuzetne važnosti za urbani razvoj Sarajeva, ali i za to da Sarajevo dobije status šehera – grada.
Džamija je smještena u prostrano dvorište popločano kamenom, kojim dominira veliki šadrvan (fontana), a sa strane se nalaze turbeta (islamski nadgrobni spomenik, mauzolej). Okružuju je brojne baščaršijske uličice načičkane raznim zanatlijskim, trgovačkim i ostalim dućanima.
Zajedno sa obližnjom Sahat-kulom, munara Begove džamije skoro su neizostavan element na razglednicama Sarajeva. Ona je u današnje vrijeme nezaobilazna tačka za turiste iz cijelog svijeta koji posjećuju glavni grad Bosne i Hercegovine
Vakufnamama iz 1531. i 1537. Gazi Husrev-beg je zavještao dobra koja su imala neprocjenjiv doprinos kulturnom, vjerskom i obrazovnom napretku stanovnika Sarajeva. Najprije je uvakufio džamiju, imaret i hanikaf, potom medresu i biblioteku, a na kraju i dodatnu imovinu za samoodrživost svih objekata.
Kada je riječ o specifičnostima Begove džamije, osim pet dnevnih namaza, tu su i dodatni ibadeti koje je Gazi Husrev-beg propisao. To je hatma (učenje kompletnog Kur’ana), koja se uči iza podne namaza, svaki dan, tako što 30 džuzhana (učača džuza) istovremeno prouči svaki svoj džuz (30-ti dio Kur’ana od 20 stranica) i zajednički predaju hatma-dovu pred dušu Gazi Husrev-bega. Istovremeno se uči i tevhid.
Ono što je još karakteristično za ovu džamiju, a propisano je vakufnamom iz 1531. godine, jeste da se u džamiji jednom godišnje, 12. rebiul evvela, na dan rođenja poslanika Muhammeda, uči mevlud. Određeno je i koliko se sredstava može utrošiti za taj mevlud.
Ono po čemu je Begova džamija još specifična jeste tradicija učenja ezana sa munare. Ova tradicija se zadržala samo u Begovoj džamiji i definirana je, kao i svi mujezinski poslovi, na osnovu Vakufname Gazi Husrev-bega iz 1531. godine.
Trenutno su u Begovoj džamiji četiri mujezina, a jedan od njih je i Ammar Efendić. Već 12 godina s munare Begove džamije vjernike poziva na namaz. Munara je visoka 45 metara, a ima oko 125 stepenica.
Osim Ammara, u Begovoj džamiji mujezine i hafizi Izudin, Asim i Ahmed.
Međutim, u Gazi Husrev-begovoj džamiji mujezini se na munaru penju svakodnevno, osim tokom nekih vremenskih neprilika kada je predviđeno da mujezini uče ezan ispred džamije, odnosno sa za to određenog kamena.
Učenje ezana sa munare je ranije bilo i u drugim džamijama, međutim, zbog napretka tehnologije, to se danas rijetko radi.
Naš sagovornik objašanjava da su Vakufnamom definirane posebnosti ove džamije i određeni i poslovi mujezina.
Velika mu je čast što je mujezin u ovom sakralnom objektu.
I u tom kontekstu, prisjetio se da je hafiz Ismet ef. Spahić, bivši zamjenik reisu-l-uleme IZBiH, prvi imam i hatib Gazi Husrev-begove džamije, u periodu od 1985. pa do 2009. godine, jednom prilikom rekao da ga je prilikom posjete jednom povratničkom džematu džematlija upitao zašto mu ne uspijeva bašta.
Iznutra i izvana Begova džamija je ukrašena skladnim ornamentima, arabeskama i kaligrafskim napisima, untrašnjost džamije je ta koja posebno očarava svakog njenog posjetioca. U prednjem dijelu, na samoj sredini zida, nalazi se mihrab, mjesto odakle imam predvodi molitvu.
Desno od njega je mimber, kojeg također koristi imam, tokom džuma-namaza, molitve petkom ili bajram-namaza. S desne strane glavnog ulaza je mahfil (galerija), predviđen za mujezina, koji pomaže imamu tokom vođenja molitve. Džamija ima ukupno 51 prozor, a prema gore se pruža pogled na lijepo ukrašenu kupolu, visoku 26 metara. Sve to zajedno čini harmoničnu cjelinu.
Upečatljiv je i natpis na arapskom jeziku iznad glavnog ulaza u džamiju, koji kaže: “Džamiju dobrih ljudi Husrev-beg podiže, u ime Boga (kao) dom onih koji ničice padaju. On je utamanitelj neprijatelja, pomagač boraca za vjeru, širitelj dobročinstva, pomagač pobožnih. Bog nam nadahnu njen kronostih: (Ovo je) stjecište dobročinitelja, dom zahvalnih Bogu”.
Džamija je više puta restaurirana, a prva restauracija je obavljena 1737. godine, nakon što je znatno oštećena kada je Eugen Savojski zapalio Sarajevo 1697. godine. Nakon toga je 1795. urađeno oslikavanje unutrašnjosti koja je bilo oštećena. Džamija je u više navrata bila zahvaćena požarima, slučajnim ili izazvanim. Za vrijeme granatiranja Sarajeva u toku agresije na Bosnu i Hercegovinu (1992.-1995.), Begova džamija je pogođena s više od 100 minobacačkih i topovskih projektila.
(Anadolija)
Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 3h0
Politika
BENJAMINA KARIĆ I POPULIZAM: Arf čisti prljavštinu, ali ne može očistiti četiri godine loše vlasti i pogrešnih politika
Prije 3h0
Sport
NIZOZEMCI PREJAKI ZA PODMLAĐENI BARBAREZOV TIM: Nedopustive greške odbrane skupo koštale BiH (FOTO/VIDEO)
Prije 3h0
Politika
DEPRESIVNI SPOT: Srđan Mandić priznao da nema rezultate i da je stanje u Centru loše (VIDEO)
Prije 4h0
Društvo
SNSD-ov NAČELNIK NE ŽELI DOGOVOR: Kraj raritetnog turističkog dragulja u BiH žele napraviti deponiju
06. Sep. 20240
Društvo
USVOJENA INCIJATIVA MAGAZINOVIĆA: Od 1. januara 2025. 50% niža cijena cestarine u FBiH za...
05. Sep. 20240
Društvo
GOJKO BERIĆ: Zašto je pisac “Bašte sljezove boje”imao tako snažnu potrebu da napiše pismo svom mrtvom prijatelju?
05. Sep. 20240
Društvo
KORAK PO KORAK: Kako od novembra ući u EU koja modernizuje prelazak svojih granica i uvodi...
Prije 18h0
trenutak ...
Komentari - Ukupno 0
NAPOMENA: Komentari odražavaju stavove njihovih autora, a ne nužno i stavove redakcije Slobodna Bosna. Molimo korisnike da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i vulgarnog izražavanja. Redakcija zadržava pravo da obriše komentar bez najave i objašnjenja. Zbog velikog broja komentara redakcija nije dužna obrisati sve komentare koji krše pravila. Kao čitalac također prihvatate mogućnost da među komentarima mogu biti pronađeni sadržaji koji mogu biti u suprotnosti sa vašim vjerskim, moralnim i drugim načelima i uvjerenjima.