Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 3h0
Novo istraživanje baca svjetlo na opasnosti koje vrebaju u mraku, otkrivajući kako noćni rad može imati dalekosežne posljedice na naše tijelo i um.
Zdravlje
22. Jul. 2024
0
U modernom društvu, gdje se život odvija 24 sata dnevno, noćne smjene postale su neizbježna stvarnost za mnoge radnike. Međutim, ova praksa nosi sa sobom ozbiljne zdravstvene rizike koji često ostaju u sjeni ekonomskih potreba. Novo istraživanje baca svjetlo na opasnosti koje vrebaju u mraku, otkrivajući kako noćni rad može imati dalekosežne posljedice na naše tijelo i um.
Prema nedavnoj studiji Univerziteta Princeton, između 7 i 15 posto radne snage u industrijaliziranim zemljama uključeno je u neki oblik noćnog rada. Ovaj podatak, iako alarmantan, vjerojatno podcjenjuje stvarni opseg problema, s obzirom na to da mnoge zemlje ne vode preciznu evidenciju o noćnim radnicima.
Dr. Amina Hodžić, specijalistica medicine rada u Sarajevu, ističe: “Noćni rad je poput tihe epidemije koja se širi našim društvom. Mnogi radnici nisu ni svjesni dugoročnih posljedica koje on može imati na njihovo zdravlje.”
U srcu problema leži naš biološki sat, sofisticirani mehanizam koji usklađuje naše tjelesne funkcije s ciklusima dana i noći. Prof. dr. Emir Mehmedović, neurolog iz Tuzle, objašnjava: “Kada radimo noću, mi zapravo prisiljavamo naše tijelo da funkcionira suprotno njegovom prirodnom ritmu. To nije samo pitanje osjećaja umora – radi se o dubokoj biološkoj disrupciji.”
Ova disrupcija aktivira stresni odgovor u tijelu, što dovodi do povišenog nivoa šećera u krvi i povećanog krvnog pritiska. “Tijelo se priprema za borbu ili bijeg, iako stvarna opasnost ne postoji. Dugoročno, ovo stanje pripravnosti iscrpljuje naše resurse i otvara vrata raznim zdravstvenim problemima,” dodaje dr. Mehmedović.
Kratkoročne posljedice noćnog rada su očigledne: hronični umor, smanjena koncentracija i promjene raspoloženja. Međutim, dugoročni efekti su daleko ozbiljniji i mogu uključivati:
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) otišla je korak dalje, klasificirajući noćni rad kao mogući karcinogen. Ova klasifikacija naglašava ozbiljnost problema i potrebu za hitnim djelovanjem.
Noćni rad ne utječe samo na naš ciklus spavanja, već i na naše prehrambene navike. Dr. Lejla Begić, nutricionistkinja iz Mostara, objašnjava: “Nakon noćne smjene, tijelo žudi za brzom energijom. Ovo često vodi ka povećanoj konzumaciji visoko-kalorične hrane bogate šećerima i ugljikohidratima.”
Istraživanja pokazuju da se konzumacija ugljikohidrata može povećati za čak 35 do 40 posto nakon samo nekoliko dana smanjenog noćnog sna. Ovo je posljedica povišenog nivoa hormona grelina, koji regulira osjećaj gladi i potiče nas na unos kalorične hrane.
“Ovakve prehrambene navike mogu dovesti do gojaznosti i dodatno povećati rizik od dijabetesa tipa 2,” upozorava dr. Begić. “Važno je da noćni radnici imaju pristup zdravim opcijama hrane i da budu educirani o pravilnoj prehrani.”
Iako potpuno eliminiranje noćnog rada nije realno u mnogim sektorima, postoje strategije koje mogu pomoći u ublažavanju njegovih negativnih efekata:
Osim zdravstvenih rizika, noćni rad ima značajan utjecaj na društveni život i obiteljske odnose. Mnogi noćni radnici izvještavaju o poteškoćama u održavanju socijalnih veza i sudjelovanju u obiteljskim aktivnostima.
Adnan Mujkić, socijalni radnik iz Zenice, naglašava: “Često vidimo da noćni rad dovodi do izolacije i osjećaja otuđenosti. Važno je da poslodavci i društvo u cjelini prepoznaju ove izazove i pruže adekvatnu podršku noćnim radnicima.”
Dok se svijest o rizicima noćnog rada povećava, mnogi stručnjaci pozivaju na strožu zakonsku regulativu. Prof. dr. Selma Hadžihalilović, pravnica specijalizirana za radno pravo, ističe: “Potrebno je uspostaviti jasne standarde za noćni rad, uključujući ograničenja broja uzastopnih noćnih smjena i obavezne periode odmora.”
Neki poslodavci već poduzimaju korake u tom smjeru. Kompanija “TechnoMed” iz Banja Luke, koja proizvodi medicinsku opremu, uvela je inovativni sistem rotacije smjena i osigurala svojim noćnim radnicima pristup nutricionistima i psiholozima.
“Zdravlje naših radnika je investicija, ne trošak,” kaže Mirza Hadžić, direktor ljudskih resursa u “TechnoMed”-u. “Primjećujemo da ove mjere ne samo da poboljšavaju zdravlje radnika, već i povećavaju produktivnost i smanjuju izostanke s posla.”
Dok se svijet nastavlja kretati ka 24-satnoj ekonomiji, pitanje noćnog rada postaje sve važnije. Dr. Emina Kovačević, epidemiologinja iz Instituta za javno zdravstvo FBiH, zaključuje: “Potreban nam je holistički pristup ovom problemu. To znači kombinaciju zakonske regulative, odgovornosti poslodavaca i individualnih strategija za očuvanje zdravlja.”
Izazov je jasan: kako balansirati ekonomske potrebe društva s zdravljem i dobrobiti radnika. Rješenje će zahtijevati suradnju između vlada, poslodavaca, sindikata i zdravstvenih stručnjaka. Samo kroz takav sveobuhvatan pristup možemo se nadati da ćemo ublažiti negativne posljedice noćnog rada i osigurati zdraviju budućnost za sve radnike, bez obzira na to u kojoj smjeni rade.
Svijet
NAJGORA SEDMICA ZA HARRIS: Mrtvi taoci, pad u anketama, spominje se i McDonald's
Prije 3h0
Politika
BENJAMINA KARIĆ I POPULIZAM: Arf čisti prljavštinu, ali ne može očistiti četiri godine loše vlasti i pogrešnih politika
Prije 4h0
Sport
NIZOZEMCI PREJAKI ZA PODMLAĐENI BARBAREZOV TIM: Nedopustive greške odbrane skupo koštale BiH (FOTO/VIDEO)
Prije 4h0
Politika
DEPRESIVNI SPOT: Srđan Mandić priznao da nema rezultate i da je stanje u Centru loše (VIDEO)
Prije 4h0
Zdravlje
ČESTO IH ZAMIJENIMO SA STRESOM: Ovo su prvi simptomi koji ukazuju na moždani udar
05. Sep. 20240
Zdravlje
ZABORAVITE VISOKI HOLESTEROL: Manje je važan pokazatelj srčanog i moždanog udara kod žena od...
05. Sep. 20240
Zdravlje
OSAM FAKTORA KOJI UZROKUJU SKOK ŠEĆERA U KRVI: Kafa na prazan želudac, loš kvalitet sna, stres, hormonska neravnoteža...
Prije 17h0
Zdravlje
SVI BENEFITI ORAHA: Opasni za neke, svemoćni za druge
06. Sep. 20240
trenutak ...
Komentari - Ukupno 0
NAPOMENA: Komentari odražavaju stavove njihovih autora, a ne nužno i stavove redakcije Slobodna Bosna. Molimo korisnike da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i vulgarnog izražavanja. Redakcija zadržava pravo da obriše komentar bez najave i objašnjenja. Zbog velikog broja komentara redakcija nije dužna obrisati sve komentare koji krše pravila. Kao čitalac također prihvatate mogućnost da među komentarima mogu biti pronađeni sadržaji koji mogu biti u suprotnosti sa vašim vjerskim, moralnim i drugim načelima i uvjerenjima.